Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 254-349
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: Fra Josip Sopta, provincijal,
Fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
Fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom, tel. 254-348
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 18. srpnja 2010.

27(38)2010.

Evanđelje Lk 10,38-42
Marta ga primi u kuću.
Marija je izabrala bolji dio.
Čitanje svetog Evanđelja po Luki
U ono vrijeme: Isus uđe u jedno selo. Žena neka, imenom Marta, primi ga u kuću. Imala je sestru koja se zvala Marija. Ona sjede do nogu Gospodinovih i slušaše riječ njegovu. A Marta bijaše sva zauzeta posluživanjem pa pristupi i reče: »Gospodine, zar ne mariš što me sestra samu ostavila posluživati? Reci joj dakle da mi pomogne.« Odgovori joj Gospodin: »Marta, Marta! Brineš se i uznemiruješ za mnogo, a jedno je potrebno. Marija je uistinu izabrala bolji dio, koji joj se neće oduzeti.« Riječ Gospodnja.
**********************************
Kako je žalosno da za sve imamo vremena i strpljivosti ali kada se radi o posveti Gospodinu tada smo uvijek bez vremena – nemirni i prikraćeni. Čovjek treba postati svjestan onoga što mu je najbitnije. I tom bitnomu sve drugo treba podložiti. To najbitnije ne smije nizašto žrtvovati. A to najbitnije čovjeku i svem postojećem jest Bog. Stvarno postoje dva modela (načina) življenja: monaški (meditativni) i laički (operativni). Izgleda da Isus daje prednost meditativnom (Mariji) načinu življenja pred laičkim (Marta). M. J.

MARTA PRIMA ISUSA U KUĆU / MARIJA JE IZABRALA BOLJI DIO (Lk 10, 33.8 – 42)
Čitajući Evanđelje o Marti i Mariji, mnoge majke obitelji mogu ostati malo frapirane, međutim pitanje je pravilnog i potpunog razumijevanja poruke. Marta je blamirana ne zato što je aktivna nego što se previše uzrujava, ne zato što radi nego što ju rad do kraja okupira da nije više sposobna za Riječ Božji i za bližnje. I danas se nameće problem takvog nemira koji čovjeka otkida od najosnovnijih duhovnih i socijalnih potreba.
Problem rada i zarade danas je u globalnom svijetu čovjeku digao svaku drugu mogućnost mišljenja,… meditacije i molitve. Rad ima svoju svrhu samo utoliko ukoliko je usmjeren na čovjekovu sreću i stvaralaštvo, ali ako je usmjeren protiv čovjeka, u tom slučaju to više nije ljudski rad nego rad koji čovjeka rasčovječuje. Ni u kojem slučaju ne možemo reći da je Isus i kršćanstvo protiv rada – naprotiv, uvijek se predstavljalo protiv pasivnosti i nerada, a na drugoj strani stalno je stavljalo naglasak da čovječji rad bude produhovljen, da bude više human, ljudski.
Koliko se ljudi baš danas otuđuju i od vjere i od ljudskog ponosa sve u ime svojega rada i velike zarade?... Ako će nas zarada rasčovječiti i učiniti samo snagom a ne ljudima onda neka je ne bude… Sjetimo se samo činjenica ljudi koji su u ime svojega rada zaboravili na sve svoje ljudske i obiteljske i prijateljske veze. I najčešće se kod takvih ne radi da svojim radom spase dostojno mjesto svojoj obitelji, nego čisto materijalno obogaćenje, pa čak i ne određujući u koju to svrhu služi. Ljudi su u ime rada zaboravili na Gospodina i na njegov i naš dan – na Nedjelju…
Znači, rad je nužan, rad je svet, on je u našoj strukturi. Po radu mi postajemo suradnici Božji. Kroz rad mi postajemo više ljudi na sliku Božju, ali isto tako nas rad treba disponirati za više ideale, koji nas mora usmjeriti našem Gospodinu… Jer preko produhovljenoga rada mi izvršavamo Spasiteljevu misiju u ovome svijetu. Na neki način sve stvorene stvari svojim radom pretvaramo u ljudske stvari.
Koliko li se ljudi izgubilo u ime svojega rada, koliko li ih je postalo nesposobno za Riječ Gospodnju, koliko li ih je u svojem duhu potjeralo Gospodina svojim radom i svojim prevelikom brigom? Koliko god radimo ostanimo isto toliko sigurni da je Gospodin taj koji vodi o nama brigu preko nas i da za njega mora ostati uvijek vremena.
Kako je žalosno da za sve imamo vremena i strpljivosti ali kada se radi o posveti Gospodinu tada smo uvijek bez vremena – nemirni i prikraćeni. Čovjek treba postati svjestan onoga što mu je najbitnije. I tom bitnomu sve drugo treba podložiti. To najbitnije ne smije nizašto žrtvovati. A to najbitnije čovjeku i svem postojećem jest Bog. Stvarno postoje dva modela (načina) življenja: monaški (meditativni) i laički (operativni). Izgleda da Isus daje prednost meditativnom (Mariji) načinu življenja pred laičkim (Marta).
U Bibliji i kod Isusa ne postoji opozicija između jednog i drugog načina življenja. A na svakome je od nas da izabere svoj način življenja, i s time ne treba kalkulirati. Isus traži od nas da se odlučimo bilo za meditativni bilo za aktivni način življenja.
A čovjek se u meditativnom načinu življenja nalazi dubinski, pa i kad izgleda da sve gubi ponovno u stvari sve dobiva. 'Marija je bolji dio odabrala!' Marjan Jurčević

16. nedjelja kroz godinu C (Lk 10,38-42)
Popričesna meditacija
Isus ne kori Martu jer radi, niti brani Mariju jer ne radi. Naglasak je drugdje: Isus kori Martu jer zabrinuto radi, uznemireno, jer u svojoj zabrinutosti zanemaruje ono što je bitnije. U silnoj želji da pogosti Isusa sposobna je i posvađati se sa svojom sestrom. Ta joj zabrinutost također ne daje mogućnost shvatiti da u ovom času može biti i nešto važnije od njene želje da bude gostoljubiva.
Nebo će i zemlja proći, ali neće proći Božja riječ! Marija je zaista odabrala najbolji dio jer sve se drugo dade nadoknaditi, sve drugo nije toliko bitno. Da bi mogla upiti tu riječ, Marija jednostavno sluša u miru i sabranosti. Ponesena je unutarnjim mirom i zaštićena od svakog izvanjskog nemira. Ona dakle nije tjeskobno zabrinuta, nego smirena - to je ono što Isus želi i Marti.
Zapažamo još ovaj detalj: Marija šuti u trenutku kad je Marta na neki način napada i dok joj prigovara. Kao da sve prepušta Isusu. I zaista, Isus preuzima obranu Marijina stava. Često ljudi ne mogu na kraj s drugima. Možda bi bilo spasonosno i za nas kad bismo u mnogim slučajevima svoju obranu prepustili Isusu.
Gospodine! Marija je sjela do Tvojih nogu. Danas svi ljudi trče, muče se, nemaju vremena, a pogotovo ga nemaju za Tebe i Tvoju riječ. Zapravo, smatraju to izgubljenim vremenom.
Došao si da nas pogostiš svojom Riječi, a mi trošimo svoje sile da zaradimo svoje ništa. Nauči nas kako i danas izabrati onaj najbolji dio koji nam se neće oduzeti.
Blago onima koji su pozvani na gozbu Jaganjčevu!
Priredio: Dario Miletić

Euharistija kao gostoprimstvo
Mi možemo Euharistiju promotriti u dvostrukom pogledu, pod prizmom gostoljubivosti. Isus je domaćin, a mi smo gosti.
Isus nas poziva i sprema nam objed ugošćenja. On nam poklanja svoju riječ. On nam se sam poklanja: «To je moje tijelo...», «To je moja krv». Mi smo njegovi gosti. Primamo njegovu riječ. Mi osjećamo njegovu prisutnost koja nam se poklanja. Kao dobri gosti uzimamo ove darove kao Marija u evanđelju.
Mi smo domaćini - Isus je gost. Mi - zajednica - primamo Isusa kao gosta. Jedni si prave mnogo brige kako bi ga uslužili. Puni su užurbanosti da bi priredili ovaj objed ugošćenja i ljute se na sve one koji ovu brigu ne dijele. Drugi su mirni: oni su sjeli Isusu do nogu; slušaju njegovu riječ i primaju ga «pod svoj krov». Oni su izabrali bolji dio; taj im neće biti oduzet. Da li domaćin ili gost, Isus hoće biti onaj koji nas daruje i mi trebamo biti otvoreni za njegove darove.
«Ne zaboravite gostoljubivosti» (Heb, 13,2)
Gostoljubivost je jedna vrlina, zahtijeva veliku otvorenost, nesebičnost, uslužnost, prijateljstvo...Gostoljubivost može biti naporna. Stoga je opomena apostola Petra razumljiva: «Budite gostoljubivi bez mrmljanja». (1 Petr 4,9) Tamo gdje god biva gostoljubivost vježbana i uspješna, može Bog biti među nama. «Ne zaboravite gostoljubivosti, jer kroz nju su neki, a da to nisu ni slutili, ugostili anđele» (Hebr 13,2)
P. Alois Kraxner, prevela Katica Kiš preuzeto iz Predigtforum der Redemptoristen

SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OB
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Nedjelja 18. VII. XVI. NKG, Fridrik
Ponedjeljak: 19. VII: Zora, Zlatka
Utorak 20. VII. Sv. Ilija prorok - Pobožnost utorkom sv. Anti - molitva.
Srijeda 21. VII. Lovro Brindizijski
Četvrtak 22. VII. Marija, Magdalena
Petak 23. VII. Brigita, Apolinar - KLANJANJE
Subota 24. VII. Kristina, Mirjana
Nedjelja 25. VII. XVII. NKG, sv. Jakov ap.
NEDJELJOM SU MISE u 8,30 u 10 i u 20 sati
Svaki dan je misa u 7 i 20 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 19,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: u petak poslije Mise
Krunicu molimo svaki dan u 19,30 sati.

Bog kao gost kod Abrahama
Bog se pojavljuje u liku tri muškarca, tri nepoznata, tri stranca. Abraham žuri ovima u susret i moli ih da budu njegovi gosti. «Moj gospodine, ako sam pronašao tvoju naklonost, ne prolazi pokraj svojega sluge...» On čini sve, sa žurbom i revnošću, kako bi ugostio svoje goste... On prima Boga kao gosta, a da to nije niti znao. Pravi obdareni nisu zapravo tri stranca, već su obdareni Abraham i Sara. «Za jednu godinu ću opet doći k tebi, tada će tvoja žena Sara imati sina.»

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana sv. Frane u Zadru)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih sv. Frane Zadar)
www.ofm-sv-jeronim.hr (stranica naše Provincije sv. Jeronima Zadar)
www.svetinikola.hr (stranica župe sv. Nikole Tavelića u Rijeci)